ПРОФЕСІЙНА ПІДГОТОВКА СТУДЕНТІВ-МІЖНАРОДНИКІВ В УКРАЇНІ: ДО ПОСТАНОВКИ ПРОБЛЕМИ - Klepar, Maria (Науковий вісник Ужгородського університету. Серія: «Педагогіка. Соціальна робота», 2019)
Анотація. Сьогодні міжнародні відносини – галузь знань гуманітарної сфери, вартість якої постійно зростає. Актуальність дослідження означеної у назві статті проблеми визначаємо у двох аспектах: теоретико-методологічному, що полягає у недостатньому рівні її дослідження в українській педагогічній науці, та освітньо-педагогічному, що обумовлюється потребою адекватного визначення понять, категорій, термінів для об’єктивного дослідження проблеми професійної підготовку майбутніх фахівців-міжнародників у системі вищої освіти України та науково-методичного обґрунтованого організаційно-педагогічного і адміністративного керівництва цим процесом. Мета статті полягає у здійсненні спеціального всебічного аналізу термінологічного апарату дослідження професійної підготовки студентів, що навчаються за різними спеціальностями галузі знань «Міжнародні відносини» у закладах вищої освіти України. У процесі науково-дослідницької роботи використано загальнонаукові методи (аналіз і синтез, індукція і дедукція, узагальнення і порівняння та ін.) та дисциплінарно-педагогічні і міждисциплінарні: контент-аналіз, дискурс-аналіз, системно-структурний, структурно-функціональний, порівняльний тощо. Результати дослідження полягають у визначенні основної особливістю терміносистеми дослідження професійної підготовки майбутніх фахівців-міжнародників, що ґрунтується на міждисциплінарному підході; виокремленні її чотирьох основних груп понять, категорій, термінів, які мають забезпечувати: 1) з’ясування загальнонаукових, операційно-інструментальних і теоретико-прикладних аспектів дослідження; 2) тлумачення необхідних для його проведення аспектів міжнародних відносин; 3) вивчення основних складових феномену вищої професійної освіти; 4) дефініціювання теорії і практики професійної підготовки (навчання і виховання) студентів та процесу організації неперервної освіти загалом; здійсненні докладного аналізу дефініцій третьої групи понять і термінів за структурно-функціональною ознакою.