СПЕЦИФІКА ВИВЧЕННЯ КРАЇНОЗНАВЧИХ ТЕКСТІВ НА ЗАНЯТТЯХ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ЯК ІНОЗЕМНОЇ - Nazarevych, Lesia; Denysiuk, Nadia; Kotovska , Tamila (Науковий вісник Ужгородського університету. Серія: «Педагогіка. Соціальна робота», 2021)
Статтю присвячено актуальній проблемі: вивченню країнознавчих текстів на заняттях української мови як іноземної. У розвідці акцентовано на тому, що країнознавчі тексти допомагають міжкультурним групам адаптуватися до країни проживання та ознайомитися з її реаліями. Мета публікації − проаналізувати країнознавчий матеріал, а також привернути увагу науково-педагогічної спільноти до необхідності підбирати тексти і дидактичні матеріали з урахуванням доцільності та практичного застосування країнознавчої інформації та розвитку комунікативної компетенції; довести доречність урізноманітнення завдань та прикладів як одного з кращих способів пояснити інокомунікантам специфіку використання типових мовних шаблонів, фразеологізмів залежно від ситуації; поділитися досвідом викладання української мови в середовищі іноземців. Зосереджено увагу на комунікативному, особисто-орієнтованому, культурознавчому, рівневому методах, важливості візуалізації дотекстових і післятекстових вправ, різнотипних запитань, описового тлумачення рідковживаної лексики, розширеного вокабуляру. Викладені в статті ідеї проілюстровано прикладами, взятими з досвіду викладання української мови як іноземної в Тернопільському національному технічному університеті імені Івана Пулюя. Методи дослідження: описовий, порівняльний, емпіричний. Виокремлено головне завдання − під час вивчення іноземної мови сприяти розумінню концепції в контексті, адже в чужій мові є певні сенси, для яких у рідній мові нема дослівних відповідників (подано низку фразеологізмів, проаналізовано тексти про традиції та свята). Зосереджено увагу на доцільності ставити післятекстові запитання під час обговорення конкретної теми, оскільки запитання допомагають не лише оцінити студентів і з’ясувати, наскільки добре вони зрозуміли матеріал, а й сприяють розвитку їхнього мовлення. Крім того, простежено роль перефразування частин тексту, додаткового тлумачення лексем як способу «розговорити» студентів, активізувати критичне мислення, допомогти їм зрозуміти Україну, українські реалії та українців. Доведено, що тексти необхідно актуалізувати відповідно до комунікативної ситуації, акцентуючи на фразах, без яких не обійтися в побуті.